Egy fél órát pluszba állni meg mindig jobb, mint szívni a sok egészségets kipufogógázt.
![User](https://www.hirmondo.ro/wp-content/themes/hirmondo/img/icons/comment-icon.png)
A Székely Hírmondó terjesztését szeptember 1-jétől új csapat vette kézbe. Tudjuk, az utóbbi időben akadtak gondok a lapkézbesítés terén, remélhetőleg ezeket mielőbb orvosolni tudjuk, ezen dolgozunk. Addig is annak érdekében, hogy a jövőben zökkenőmentesen tudjuk eljuttatni postaládájába kedvenc napilapját, kérjük, legkésőbb az adott hónap utolsó napjáig rendelje meg a Székely Hírmondót a következő hónapra.
További jó hírrel is tudunk szolgálni: szeptember 12-től újra megnyitjuk sepsiszentgyörgyi ügyfélszolgálatunkat a Csíki u. 7. sz. alatt, ahol hétköznap 8 és 16 óra között állunk rendelkezésükre: apróhirdetést adhatnak fel, lapokat, folyóiratokat rendelhetnek meg, de minden téren igyekszünk a segítségükre lenni. A kézdivásárhelyi ügyfélszolgálat változatlanul a Függetlenség u. 1. sz. alatt működik ugyancsak 8 és 16 óra között.
Amennyiben a Székely Hírmondót többször is késve vagy netán egyáltalán nem kapja kézbe, kérjük, hívja bizalommal a 0728.048.136-os telefonszámot.
A Prima Press Kft. terjesztési osztálya nevében:
Balogh Kinga
Romániában egyre nő az elektromos, valamint a plug-in hibrid autók eladása, és az ilyen járműveknek szánt töltőállomások hálózatának fejlesztését is erőteljesen támogatják mind a hatóságok, mind a magánszektor.
A levegőminőség problémája még megoldásra vár Romániában, és ennek egyik kulcsa az országos monitorozó hálózat bővítésében rejlik, amelyre jelentős összegeket különítettek el a hatóságok.
A romániai Autógyártók és -importőrök Szövetségének (APIA) adatai szerint 2021-ben megduplázódott a forgalomba helyezett zöldautók (100 százalékban elektromos és plug-in hibrid járművek), valamint a teljesen hibrid autók száma, és piaci részesedésük elérte a 15,5 százalékot, ami 2,2-szerese az előző évi aránynak.
2021. december 31-én összesen 7.611.039 személyautót tartottak számon Romániában. A jelzett időpontban 13.310-re rúgott az elektromos járművek száma, ezek közül 12.433 személyautó, 309 motorkerékpár, 301 áruszállító gépkocsi, tíz moped, három pedig különleges célra szolgáló jármű volt.
A hivatalos statisztikák szerint tavaly a környezetbarát autók piaci részesedése 7,1 százalék volt, és előző évhez képest megduplázódott (+109,1%) az ebbe a kategóriába tartozó járművek eladása. E tekintetben mindenképpen említésre méltó a plug-in hibrid autók számának jelentős, 178,9 százalékos növekedése, ezekből 2892 darabot vásároltak tavaly.
Ugyanakkor az elektromos autók értékesítése is jelentősen nőtt 2021-ben (+122,3 százalékkal a 2020-as évhez képest), elérve a 6323 darabot.
Az idei év első négy hónapjában 36 százalékkal nőtt a forgalomba helyezett autók száma Romániában 2021 azonos időszakához mérten. A környezetbarát autók esetében 131,1 százalékos növekedést könyveltek el, ami 19,7 százalékos piaci részesedésnek felel meg. Érdemes megjegyezni, hogy a 100 százalékban elektromos autók kategóriájában 487,4 százalékos, a plug-in hibridek esetében 159,5 százalékos növekedést regisztráltak tavalyoz képest.
A „villamosított” autók, azaz az elektromos autók (100 százalékban elektromos és plug-in hibrid), valamint a full hibridek (amelyek külső töltés nélkül is rendelkeznek elektromos meghajtással) 2022 negyedik hónapjának végére 19,7 százalékos piaci részesedést értek el, ami 4,4 százalékkal és 1644 darabbal meghaladja a dízelmotorosok részesedését.
Az elmúlt évben a legkelendőbb 100 százalékban elektromos autók rangsorát a 2021-ben piacra dobott modell, a Dacia Spring vezeti 3068 eladott darabbal, ezt a Volkswagen Up! követi 435 darabbal (+139%) és a Hyundai Kona 384 darabbal (+114,5%).
A plug-in hibrid autók tekintetében a toplistát a Renault Captur vezeti 269 darabbal (14-szeres növekedés 2020-hoz képest), következik a Ford Kuga (261 darab, +203,5%) és a Hyundai Tucson (229 darab, 2021-ben piacra dobott változat).
A külső töltés nélküli hibrid autók közül az első helyen a Toyota Corolla áll 617 darabbal, 9,2%-os növekedéssel 2021-hez képest, ezt követi a Toyota C-HR 579 darabbal és 5,9%-os növekedéssel, majd a Toyota RAV4 400 darabbal, 9,6%-os növekedéssel.
Az elektromos autók iránti kereslet növekedéséhez hozzájárult többek között a Roncsautó Plusz program, amelynek keretében 10.000 euró értékű támogatásban részesülnek mindazok, akik 100%-ban „zöld” autót vásárolnak, és mintegy 4500 eurós támogatás jár plug-in hibrid autó vásárlása esetén.
A környezetkímélő gépjárművek elterjedésével a hatóságok elkezdtek kidolgozni egy stratégiát az elektromos és plug-in hibrid autók töltőállomás-hálózatának létrehozására. Ugyanakkor magáncégek is jelentős összegeket fektettek be az elektromos autók töltőpontjainak kiépítésébe.
Az Európai Bizottság által 2022. február 9-én közzétett, Az elektromos járművek feltöltésének árazása Európában című jelentésből kiderül, hogy 2019-ben Romániában 376 nyilvános elektromosautó-töltőállomás működött.
Új hivatalos statisztikák nincsenek e töltőállomások számáról, de a hatóságok legutóbbi becslése szerint az elektromos töltőpontok száma megközelíti a 3000-et, és az országos helyreállítási terv (PNRR) keretében további 15.000-rel kívánják növelni ezek számát. Az elektromos töltőállomások térképe megtekinthető a www.plugshare.com weboldalon.
Az Enel X Románia a Mega Image üzletlánccal együttműködve 72 töltőpontot hozott létre Bukarestben és további 11 településen. Ebből 46 Enel X töltőállomás a bukaresti Mega Image üzleteknél található, 18 Ilfov megyében (Mogoşoaia, Popeşti Leordeni, Jilava, Voluntari, Otopeni, Chitila, Bragadiru, Corbeanca településeken), négy Temes megyében (Temesváron és Újszentesen) és négy Giurgiu, illetve Vrancea megyében.
2021-ben az OMV Petrom és a Renovatio partnerségre lépett a legambiciózusabb romániai elektromos mobilitási projekt kidolgozására, amelynek köszönhetően 2022 végéig legalább 40 gyors és ultragyors töltőállomást kívánnak telepíteni az OMV és a Petrom romániai állomásain. Minden telephelyre legalább egy, minimum 50 kW teljesítményű töltőpontot terveznek, és legalább 20 ezek közül minimum 350 kW teljesítményű töltőállomással fog rendelkezni. A töltőállomásokat elsősorban a transzeurópai közlekedési hálózat (TEN-T) romániai folyosói mentén és városokban helyezik el.
A közúti infrastruktúrát kezelő országos társaság (CNAIR) ugyanakkor a Rompetrollal és a MOL-lal írt alá koncessziós szerződést az A1 és A2 autópályákon található pihenőhelyek felszerelésére, üzemeltetésére és karbantartására, ezeken benzinkutak és elektromosautó-töltőállomások is épülnek. A kezdeményezés a következő útvonalakat érinti: Nagylak – Szeben (A1), Piteşti – Bukarest (A1), Cernavodă – Konstanca (A2).
A levegőminőség szempontjából Románia nem áll valami jól, 2021-ben az ország vezette a szennyezettségi negatív toplistát Európában.
Az Országos Környezetvédelmi Ügynökség egy tanulmánya szerint, amely a www.calitateaer.ro portál által összesített adatokra alapoz, a kén-dioxid óránkénti határértékének túllépését regisztrálták, de mérőállomásonként nem több mint évi 24 alkalommal. A benzol esetében az éves határértéket egy állomáson lépték túl, a nitrogén-dioxid esetében pedig három mérőállomáson regisztrálták az éves határérték túllépését. Az óránkénti határértékeket azonban nem lépték túl több mint évi 18 alkalommal.
A levegőben levő 10 mikrométernél kisebb átmérőjű részecskék (PM10) napi határértékét több mint 35-ször lépték át öt mérőállomás adatai alapján, de az évi határértéket egyszer sem. A PM2,5 szennyezés éves határértékét szintén nem haladták meg a mérések szerint.
Jelenleg Románia ellen kötelezettségszegési eljárás van érvényben a levegő rossz minősége, az Európai Unió által megszabott átlagértékek meghaladása miatt; Bukarest, Brassó és Iaşi helyi hatóságai megoldásokon gondolkodnak. A kötelezettségszegési eljárás legutolsó fázisában Romániát az Európai Unió Bírósága elé állítják.
Virginijus Sinkevičius, az Európai Bizottság környezetvédelmi biztosa nemrég azt nyilatkozta az AGERPRES hírügynökségnek, hogy a helyzet sajnos romlik. Sinkevičius azt mondta, megtörténhet, hogy a rosszabb eredmények egyik oka a megfigyelőállomások számának növekedése, de „egyértelmű”, hogy a gyakorlat nem változik, és a problémák súlyosbodnak. „Sokrétű megoldásra van szükség. Először is, ha szennyezést észlelsz, a szennyezés forrását kell megvizsgálnod, azt, hogy miként lehet a forrásnál csökkenteni a szennyezést” – magyarázta az uniós biztos.
Jelenleg 156 mérőállomáson monitorozzák a levegő minőségét Romániában. Ezek az Országos Automatikus Levegőminőség-monitorozó Hálózathoz (RNMCA) tartoznak, és reális időben továbbítják az adatokat az Európai Bizottságnak.
Az Országos Automatikus Levegőminőség-monitorozó Hálózat modernizálását és kibővítését a környezetvédelmi, vízügyi és erdőügyi minisztérium kezdeményezte. 2021. október 22-én a minisztérium bejelentette, hogy az év első felében hat megyében összesen 14 új levegőminőség-mérő állomást helyeztek el. Ugyanakkor megkötötték a szerződést 30 szállópor-koncentrációt (PM10 és PM2,5) mérő berendezés, valamint négy laboratórium vagy mobil mérőberendezés beszerzésére, amelyek több szennyező anyag mérésére alkalmasak.
Az illetékes minisztérium adatai alapján a 14 új mérőállomásból hetet már üzembe helyeztek (Argeş, Bihar, Brassó, Kovászna, Hargita, Olt és Prahova megyében), három beüzemelése folyamatban van (Bákó és Kolozs megyében), és négyet a jövőben fognak beüzemelni (ezek Bukarestben, illetve Konstanca megyében találhatók). Ezek a mérőállomások 38 szennyezőanyag-mérő berendezéssel vannak felszerelve, és a nitrogén-dioxid és nitrogén-oxidok (NO2/Nox), ózon (O3), benzol (C6H6), valamint a 10, illetve 2,5 mikrométernél kisebb átmérőjű részecskék (PM10 és PM2,5) koncentrációját mérik.
A 30 szállópor-koncentrációt (PM10 és PM2,5) mérő berendezést Bukarestben, valamint Ilfov, Kolozs, Iaşi és Brassó megyében, az automatikus és mobil laboratóriumokat a bukaresti, a bákói, a brassói és a iaşi-i környezetvédelmi ügynökség hatáskörébe tartozó területeken üzemeltetik majd.
Romániában egyelőre nem gyártanak elektromos autókhoz való akkumulátorokat, a Varta viszont kiszemelte az országot egy ilyen üzem helyszínéül, a beruházás értéke egymilliárd euró. A német Draxlmaier vállalat szintén bejelentette, hogy a következő hat évben 200 millió eurót fektet be Temesváron egy akkumulátorgyárba.
Ugyanakkor a Rombat 2021-ben bejelentette, hogy új bukaresti üzemében megkezdi a lítium-ion akkumulátorcellák gyártását elektromos autók számára.
Az 1996-ban alapított, a frankfurti tőzsdén is jegyzett kanadai Rock Tech Lithium szintén bejelentette, hogy 400 millió eurót fektet be egy elektromos autók alkatrészeit előállító gyárba. Itt állítanák elő az akkumulátorokhoz szükséges lítiumport, a nyersanyagot pedig Kanadából szereznék be.
(Agerpres)
Egy fél órát pluszba állni meg mindig jobb, mint szívni a sok egészségets kipufogógázt.
Na, akkor leírok egy saját tapasztalatot milyen nem nagy távolságra tervezett autóval messzebb menni. Amúgy mi is az a nagy távolság és hányszor mész olyan helyre egy évben? Szóval az enyém kb. 200km-t tud, télen kevesebbet,
1) Sepsiszentgyörgy – Kolozsvár – Sepsiszentgyörgy, kis kitérővel Erdőszentgyörgy felé, egy nap alatt. Összesen 600km. Megálltam 3x kb. 35-40 percet, Kétszer Segesváron, egyszer Tordán. Főúton normálisan, forgalmat nem feltartva, sőt előzve, a pályaszakaszon 110-120-al közlekedve. Az útiköltség 30 lej volt. A töltések alatt pl. egyszer vásároltam, egyszer kávéztam. Azért ennyi, mert vannak még támogatott töltők, amikor a vásárlás fejében „ingyen” töltesz. Különben plusz 165 lej, vagyis összesen 195 lej ami úgy 23 liter üzemanyag a mai árakkal, vagyis piaci áron fizetve is 4l/100km alatti fogyasztást jelent, bár nekem pénzben olyan, mintha 0,6l/100km-es lett volna.
2) Sepsiszentgyörgy – Bukarest – Sepsiszentgyörgy. Az egyszerűség kedvéért menet ingyenes töltőnél, jövet fizetősnél álltam meg, Ploiesti illetve Campina mellett. Így az egész mese kb. 60 lej volt (37 lej a töltőnél, a többi itthon), 440km. 1.6l/100km átszámolva. Megjegyzem pl. visszafele egy másik hasonló utat bejáró, dízel kisbusszal utazó csapat szintén megállt ugyanannál a benzinkútnál ahol töltöttem, és kb. 5 perccel ültek kevesebbet. Mert hát ők is ettek, ittak, pisiltek.
3) Rendszeresen ingázunk falu-város között. Az eddigi 10-11l/100km fogyasztás most kb 2-2,7-nek felel meg. 50000km és 3 év alatt 2700 liter benzinnel kevesebbet fogyasztottam, ami 16-20000 lejnek felel meg.
Ennyi a pénzügyi vetülete. Mindez egy aránylag kis hatótávú autóval. A maiak között sok már 300km-t megy ilyen körülmények között, de van ami már 4-500-at is.
Most ennyit allsz, de ha netan (Isten ments) 100-szor ennyi elektromos lesz , akkor biza nem lesz 100-szor annyit tolto.
Mire 100-szor annyi lesz, töltő is lesz. Nem lesznek ingyenesek, de az nem baj, sőt. Egyébként a töltéseim 90%-a pedig otthon történik. Este hazamész bedugod a konnektorba, reggel mehetsz tovább. Nem mindenkinek való, de sok embernek ez sokkal jobb (lenne).
Igen, jo nezni, mikor hosszu uton 5 perc alatt tankolva szaguldasz tovabb es a „zold autok” varjak az akkujuk zolddel valo tolteset minim egy oran keresztul….Hahahahaha