Idén is lesz Design Week Sepsiszentgyörgyön
Október 8–13. között változatos programokkal és újításokkal tér vissza a Design Week...
A Székely Hírmondó terjesztését szeptember 1-jétől új csapat vette kézbe. Tudjuk, az utóbbi időben akadtak gondok a lapkézbesítés terén, remélhetőleg ezeket mielőbb orvosolni tudjuk, ezen dolgozunk. Addig is annak érdekében, hogy a jövőben zökkenőmentesen tudjuk eljuttatni postaládájába kedvenc napilapját, kérjük, legkésőbb az adott hónap utolsó napjáig rendelje meg a Székely Hírmondót a következő hónapra.
További jó hírrel is tudunk szolgálni: szeptember 12-től újra megnyitjuk sepsiszentgyörgyi ügyfélszolgálatunkat a Csíki u. 7. sz. alatt, ahol hétköznap 8 és 16 óra között állunk rendelkezésükre: apróhirdetést adhatnak fel, lapokat, folyóiratokat rendelhetnek meg, de minden téren igyekszünk a segítségükre lenni. A kézdivásárhelyi ügyfélszolgálat változatlanul a Függetlenség u. 1. sz. alatt működik ugyancsak 8 és 16 óra között.
Amennyiben a Székely Hírmondót többször is késve vagy netán egyáltalán nem kapja kézbe, kérjük, hívja bizalommal a 0728.048.136-os telefonszámot.
A Prima Press Kft. terjesztési osztálya nevében:
Balogh Kinga
Az újkori költészet mindinkább eltávolodott ettől a sémától. A hangsúly a közösségről már társadalmilag is az individuumra, azaz a közösségből való kiválás mozzanatára helyeződött át, az ihlet szakrális aspektusai jobbára elsorvadtak, s a közösséghez való visszatérés is relativizálódott. A költő gyakorta már csak önmagával kommunikál. (…) Kolozsvári András versei mintha valóban ezt a tendenciát próbálnák visszafordítani. Ami nem jelenti azt, hogy stílusában is a múltba fordulna vissza. A formabontásról, illetve a hagyományos formákkal való gyakorta meghökkentően ötletes költői játék alakzatairól maga sem mondana le. (…)
A líra egy másik sajátos aspektusát, a téridőbeli közelséget, azaz a pillanatnyiság élményét is vizuális módszerességgel jeleníti meg. Nem csupán a költői képek révén, de már a paratextusban is, hiszen minden egyes vers születésének pontos időpontját, sőt számos esetben a költői élmény kereteit is (például a helyszíneket) is gondosan megjelöli. S mindennek ismét csak súlyos tartalmi aspektusai vannak, a helyszínek ugyanis minden esetben erdélyiek és nyugat-európaiak. (Nagy ritkán magyarországiak is.) Sőt, a két fő „helyszín”, s ezzel párhuzamosan a meghasadt történelem, azaz a Trianon Előtt és Után húsunkba égett élménye adja azt a nosztalgiát, sajgást, a reményvesztett tehetetlenség fájdalmát, mely e versekből visszaömlik a közösségi tudatba. Hogy e költészet a fentebb érintett hagyományos értelemben is ténylegesen lírává kerekedjen.
De nyoma sincs itt valamiféle önsajnálatnak. A cizellálatlan fajdalom, a hegedni nem akaró seb fojtó szaga is meg-meglegyinti az olvasót. Nyersen, kegyetlenül. Mert ezek a költemények tele vannak olyan érzelmekkel, hangulatokkal, szinte már-már testi fájdalmakkal, melyekről a hazai magyar nyilvánosságban ritkán vagy soha nem eshet szó. (…)
Nem fájdalmainkat kell szőnyeg alá söpörnünk, hanem abban kell hinnünk, hogy az előbbi felismerésre „honfitársainkat” is hasonló fájdalmak fogják rákényszeríteni. Mert hazugságokra, elvakultságra soha nem lehetett és soha nem is lehet egészséges életet építeni.
• Kolozsvári András: Szarvascsoda, avagy adjátok vissza a magyar verset a lírának! Versek, Gyergyószentmiklós, Mark House Kiadó, 2020 (részletek a Magyar Nemzet nov. 15-i számában megjelent recenzióból)
Bíró Béla
Dr. Fikker János:
Mottó: „Nem lehet igazságos ember,
ki a versírást abba hagyja, az
igazmondást hagyja abba…”
/Illyés Gyula/
A versről…
A vers,mert vers, szóljon mindenkihez.
Ne csak a költő értse.
Ne legyen híg,és felszínes,
az igazságot,igazul mérje…
Szóljon,sorsunkról, szóljon Rólad.
A múltról,máról, jövődről szólhat.
Lüktetése, rázzon fel ember!
Töltsön fel Téged, szeretettel.
Hittel, erővel, akarattal.
Szóljon Hozzád, tiszta szavakkal…